További információk e témában az Agrárpiaci jelentések – Gabona és ipari növények című kiadványunkban olvashatók, mely innen érhető el: 17. szám.
Forrás: AKI
A Magyar Juh-és Kecsketenyésztők Szövetsége (MJKSZ) augusztus 26-án Herceghalomban tartotta éves közgyűlését, amelyen áttekintették a szervezet 2019-2020-as tevékenységét.
A Magyar Juh-és Kecsketenyésztők Szövetsége (MJKSZ) augusztus 26-án Herceghalomban tartotta éves közgyűlését, amelyen áttekintették a szervezet 2019-2020-as tevékenységét. A kecsketenyésztők száma nem változott, de a kedvező piaci és támogatási körülmények ellenére tovább csökkent mind a juhtartók, mind pedig az általuk tartott anyaállatok létszáma, amelynek oka részben a generációváltás elmaradásában keresendő. Hajduk Péter, az MJKSZ ügyvezető igazgatójának beszámolója a MÁL októberi számából.
1. kép: Egy falánk birka a Turbucz-tanyán
Összességében elmondható, hogy termékeink piaci kereslete a bárány vonatkozásában folyamatos volt, és az árak egész évben növekvő tendenciát mutattak. Értékesítési lehetőségeink jelentősen bővültek, csökkent a kitettségünk az olasz piactól, hiszen nagyon sok országba szállítunk már, illetve megnövekedett igény jelentkezett a nagyobb súlyú bárányok iránt is. A tejnél a termelés és értékesítés területén nem volt különösebb változás: a termelés volumene és az árak az előző évek szintjén stagnáltak.
NEHÉZSÉGEK AZ ÁLLATBETEGSÉGEK MIATT
A kéknyelv-betegség országos mentességével kapcsolatban továbbra sincsenek jó híreink. Az Európai Unió még napjainkig sem ismerte el hazánk kéknyelv-mentességét, pedig már több éve nem fordult elő kitörés az országban. Ez továbbra is nehezíti a báránykereskedelmünket, hiszen az Európai Unióban csak azonnali, 24 órán belüli vágásra tudunk értékesíteni. Bizonyos keleti és arab
piacokra viszont már korlátozás nélkül szállíthatunk. Továbbra is elmondható, hogy már több éve tartó korlátozó, intézkedések negatívan hatnak a juhágazatra. A fenti gondokon túl ott lebeg felettünk Damoklész kardja egy másik betegség kapcsán: az ország TSE kedvező besorolása veszélybe került, hiszen több éve nem tudjuk teljesíteni a kötelezően előírt surlókorvizsgálati mintaszámokat. Félő, hogy az Európai Unió a következő időszakban megváltoztatja besorolásunkat, így a tenyészállatértékesítés területén is gondjaink lehetnek.
VÁLTOZÓ SZABÁLYOZÁS
A tagjaink által tenyésztett fajták száma jelenleg 31 juh- és 5 kecskefajta törzskönyvezési és teljesítményvizsgálatára terjed ki, a hazai juh és kecske ENAR-jelölési, leltározási munkái kapcsán pedig továbbra is minden regisztrált juh- és kecsketartóval napi kapcsolatban vagyunk.
Az elmúlt időszakban az állattenyésztési tevékenység szabályozása minden szinten megváltozott. 2018. november 1-jével az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsának Állattenyésztési rendelete szabályozza a hazai juh- és kecsketenyésztést. Ezenkívül tavaly megalkott ák és életbe léptek az ezt kiegészítő magyarországi jogszabályok. Ehhez az új jogi környezethez alkalmazkodva a 2018-ban az Agrárminisztériumhoz benyújtott juh- és kecsketenyésztési programmódosításainkat a szaktárca 2019. január 31-én hagyta jóvá.
PROBLÉMA A GENERÁCIÓVÁLTÁS
A kiskérődző ágazat gazdálkodását továbbra is segítették a nemzeti és EU-s anyaállat-támogatások, valamint a nemzeti tenyészkos- és tenyészbak-támogatás, illetve a Vidékfejlesztési Program keretében elnyert pályázatok. A kedvező piaci és támogatási körülmények ellenére 2020 elejére a tartók száma közel 500-zal, míg a nőivarú juh létszáma mintegy 50 ezer egyeddel csökkent. A fogyás egyik oka a generációváltásban keresendő, hiszen nagyon sokan, akik a 90-es évek elején kezdtek juhtenyésztésbe, most értek abba a korba, hogy átadják a tenyészetüket, vagy pedig befejezzék a gazdálkodást. Ezt tetézi, hogy az elmúlt időszak török felnőtt állat-exportjai időszakról időszakra tizedelik állományunkat, és az általuk kínált vételi ár csábítóan hat a juhtartókra. A kecsketenyésztők számában, valamint az általuk tartott regisztrált nőivarú létszám tekintetében változás nem tapasztalható az előző időszakhoz képest.
Forrás: Magyar Állattenyésztők Szövetsége
Kép forrása: Agrojagernews
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze – Csönge határában a lángok megfékezésén, az erdők, a lakóházak és egy sertéstelep megvédésén legalább 300 tűzoltó dolgozott, akik a környék, a szomszédos vármegyék több tucat településéről, sőt távolabbról is érkeztek.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A Szombathelyi Erdészeti Zrt. munkatársai is kivették a részüket a védekezésből. Csütörtökön és pénteken közel 50 kollégánk segítette a tűzoltók munkáját, többek között kézi szerszámokkal számolták fel a még parázsló gócokat. “Tegnap kora délután jött a jelzés, hogy Csönge és Kenyeri között komoly erdőtűz alakult ki. Éppen a közelben erdőművelési munkákat végeztünk, így nagyon gyorsan a helyszínre tudtunk sietni 2 traktor erőgéppel, 5 ezer literes vízhordó tartállyal, teherautóval. Ezzel tudtunk bemenni a területre, a tartállyal folyamatosan hordtuk be vizet a tűzoltó autók számára.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A katasztrófavédelem tegnap késő estére eloltotta a lángokat, de sajnos a küzdelem nem ért véget, mert a tűz – ugyan jóval kisebb mértékben a korábbinál – de több helyütt újra erőre kapott. Így munkatársaink ma reggeltől ismét segítenek az oltásban” – számolt be a védekezésről a Szombathelyi Erdészeti Zrt. erdőművelési műszaki vezetője, dr. Nagy László.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Kezdetben 100 hektárnyi bozótos égett, majd a lángok a fenyőerdőt, a karácsonyfatelepeket is elpusztították, és a vadelhullás is jelentős. A hatalmas kiterjedésű, jelenlegi információk szerint 250 hektárt érintő szabadtéri tűzben a Szombathelyi Erdészeti Zrt. által kezelt 10 hektáros állami terület erdei fenyvese is megsemmisült. A kárfelmérés folyamatban van.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Az oltást a Vas Vármegyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóhelyettese, majd a műveleti szolgálat irányította. Drónos felderítés segítette a munkát, a környező települések lakosságának biztonsága érdekében a katasztrófavédelmi mobillabor pedig folyamatosan monitorozta a levegőbe jutó káros anyagok koncentrációját.
Köszönjük a katasztrófavédők, az oltásban lajtos kocsikkal, erőgépekkel közreműködő civilek, valamint kollégáink munkáját!
Forrás: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Aggasztó a helyzet a klímaváltozás miatt a Kárpát-medencében
Gödöllő, 2024. szeptember 5. – Aggasztó a helyzet a klímaváltozás miatt a Kárpát-medencében. Olyan növényfajok tűnhetnek el, amik valaha jól érezték magukat a térségben, azonban most már nem megfelelő a klíma számukra. Málna alig terem, ugyanakkor a fügével és egyes banánfajtákkal is egyre gyakrabban találkozhatunk hazánkban. A klímaváltozás és annak az agráriumra gyakorolt súlyos hatásai a Kárpát-medencei Nagy Diák Agrárteszt 4. – Mezőgazdálkodj okosan! online vetélkedő témái között is szerepelnek, melyet a DUE Médiahálózat hirdetett meg a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem (MATE) szakmai támogatásával.
Fotó: MATE
A napjainkat, de még inkább a jövőnket alapjaiban meghatározó klímaváltozásra azonnali és teljes struktúraváltással kell felelnie az agráriumnak – fogalmazott Dr. Gyuricza Csaba agrármérnök, talajtani szakmérnök, a MATE rektora. – A talaj- és területhasználatban drámai változtatásokra van szükség, így például a szántást egyre több esetben el kellene hagyni. A szántással ugyanis olyan károkat okozunk a talajban, annyi nedvességet vesztegetünk el és annyi szerves anyagot égetünk el, amivel hosszú távon elpusztítjuk a termőtalajunkat. A szakszerű talajállapotot ma már sokkal korszerűbb technológiákkal és szemlélettel, szántás nélküli eszközökkel is el lehet érni.
A klímaváltozás másik nagy kérdésköre a földekben hasznosuló víz mennyisége. Nem a lehulló csapadék mennyisége csökken radikálisan, hanem az egyre emelkedő hőmérséklet és az általa okozott párolgás miatt egyre kevesebb hasznosul a talajban. Az éves csapadékmennyiség eloszlása is megváltozott: az időjárási szélsőségek miatt sokkal nagyobb az aránya az intenzív csapadékhullásnak, tehát rövid idő alatt leesik nagy mennyiségű csapadék, amit nem tárolunk sem a talajban, sem pedig korszerű csatornahálózatban vagy erre a célra létrehozott tározókban. A MATE rektora szerint talajhasználati rendszerünket ezekhez a megváltozott időjárási feltételekhez kellene igazítanunk, amennyiben 21. századi magyar agráriumról kívánunk gondolkodni a jövőben.
Ma a magyarországi klíma sokkal inkább hasonlít az 1950-es évek Dél-Európájára, semmint a Kárpát-medencére, nekünk pedig a növények termesztését és az állattartást ehhez kell igazítanunk. Az alkalmazott technológiákon túl a teljes területhasználatot újra kell gondolnunk, elfogadva, hogy akár a megtermelt növény-, akár a gondozott állatfajták tekintetében is változtatásra van szükség. Olyan növényfajok tűnnek el, amik valaha jól érezték magukat a Kárpát-medencében, azonban most már nem megfelelő a klíma a számukra. Ilyen például a szeder és a málna is. Utóbbi kapcsán a rektor megjegyezte, hogy manapság már csak néhány száz hektáron termelünk málnát, szemben a korábbi több ezer hektárral. A mérleg másik nyelvében ugyanakkor megjelennek olyan növények, amelyek termesztése korábban elképzelhetetlennek tűnt volna hazánkban.
Versenyt futunk az idővel, hiszen évről-évre hatalmas károkat szenvednek el mind a magyar gazdák, mind pedig a hazai nemzetgazdaság – fejezte ki aggodalmát az egyetem rektora. Rámutatott azonban arra is, hogy még a kihívások közepette is látni potenciális lehetőségeket. A növénytermesztési alapanyagok esetében, a gabonafélékre, kukoricára alapozott feldolgozóiparban, élelmiszeriparban, az elsődleges, másodlagos feldolgozásban óriási lehetőségek vannak, jelenleg szinte teljesen kiaknázatlanul.
A klímaváltozás és annak az agráriumra gyakorolt hatásai a Kárpát-medencei Nagy Diák Agrárteszt 4. – Mezőgazdálkodj okosan! online vetélkedő témái között is szerepelnek, melyet a DUE Médiahálózat hirdetett meg a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem szakmai támogatásával. A határon túlra is kiterjesztett, háromfordulós, online, edukatív vetélkedőbe középiskolás fiatalok kapcsolódhatnak be, de a játékot bárki kitöltheti. A verseny első fordulója 2024. szeptember 2. és december 8. között érhető el a www.agrarteszt.hu oldalon. Az itt legjobb eredményt elért 1.000 játékos meghívást kap a 2024. december 13-án tartandó középdöntőbe, ahonnan a december 18-i döntőbe jutó legsikeresebb 10 diák agrártudós között dől el az értékes nyeremények sorsa. A díjátadóra a 2025. januári Educatio Nemzetközi Oktatási Szakkiállításon kerül sor, ahol gazdára talál a kétszemélyes görög utazás, a kerékpár és a mobiltelefon.
A Kárpát-medencei Nagy Diák Agrárteszt első fordulója elkezdődött és négy hónap múlva kiderül, ki lesz a legokosabb diák agrártudós a térségben.
További információ: www.due.hu
Forrás: MATE
Az Európai Unió kukoricatermése nem lesz bőséges 2024-ben
Az Európai Unió kukoricatermése nem lesz bőséges 2024-ben, jelenleg 60 millió tonna körüli termést jeleznek, ami az egy évvel korábbinál 4 százalékkal, az ötéves átlagnál pedig 5 százalékkal lenne alacsonyabb. Franciaországban 14,3 millió tonna termést (+11 százalék) takaríthatnak be, ezzel szemben Romániában 27 százalékkal 8,09 millió tonnára csökkenhet a kibocsátás.
Lengyelországban 7,6 millió tonna (–13 százalék), Olaszországban 4,3 millió tonna (–16 százalék) termést vetítenek előre, miközben Németországban 15 százalékkal több, 5,1 millió tonna kukoricát arathatnak. Az Agrárminisztérium július végi tájékoztatása alapján Magyarország kukoricatermése 5,8 millió tonna körül alakulhat az idén.
Az AKI PÁIR adatai szerint átlagosan 76,4 ezer forint/tonna termelői áron cserélt gazdát a takarmánykukorica augusztus negyedik hetében, ami az egy évvel korábbit 16 százalékkal múlta felül. A Budapesti Értéktőzsdén az ISCC NUTS II fenntartható takarmánykukorica novemberi jegyzése változatlanul 73 ezer forint/tonna volt augusztus 21. és 30. között. A chicagói árutőzsdén 143–149 dollár/tonna tartományban mozgott a kukorica szeptemberi jegyzése augusztus 19. és 30. között. A párizsi árutőzsdén a termény novemberi tőzsdei elszámolóára 189–199 euró/tonna között alakult ugyanekkor.