További információk e témában az Agrárpiaci jelentések – Gabona és ipari növények című kiadványunkban olvashatók, mely innen érhető el: 17. szám.
Forrás: AKI
Új vetőmagüzemet épít Martonvásáron a Marton Genetics. A hazai vetőmag-előállításban mérföldkőnek számító beruházásról Sándorfy András, a cégcsoport két meghatározó tagjának – az Elitmag Kft.-nek és a Bázismag Kft.-nek – az ügyvezetője állítja: az exportpiacokon és a vetőmag-önrendelkezésben is erősíteni fogja Magyarország pozícióját.
Új vetőmagüzemet épít Martonvásáron a Marton Genetics. A hazai vetőmag-előállításban mérföldkőnek számító beruházásról Sándorfy András, a cégcsoport két meghatározó tagjának – az Elitmag Kft.-nek és a Bázismag Kft.-nek – az ügyvezetője állítja: az exportpiacokon és a vetőmag-önrendelkezésben is erősíteni fogja Magyarország pozícióját.
Sándorfy András a Bázismag Kft. és az Elitmag Kft. ügyvezető igazgatója (Kép: Genetics)
Tisztán magyar tulajdonú beruházók anyagi forrásaiból, zöldmezős beruházásként épül vetőmagüzem Martonvásáron, amire ebben az iparágban hatvan éve nem volt példa Magyarországon – írta le a Világgazdaságnak a 22-23 milliárd forintból épülő létesítmény jelentőségét Sándorfy András, két martonvásári üzem, a kalászos fajták értékesítésével foglalkozó Elitmag Kft. és a kukoricahibrideket a piacra juttató Bázismag Kft. ügyvezetője. A fejlesztés volumenét jól érzékelteti, hogy a következő években magyar cégek által tervezett beruházások közül a Mol és a Hell Energy után a martonvásári a harmadik legnagyobb, agrárfronton pedig a Fakt AG hegyeshalmi kertészeti központja mögött a második.
Szilárd meggyőződésünk, hogy Martonvásáron nagy jövője van a vetőmag-feldolgozó kapacitás bővítésének mondta az ügyvezető. Ráadásul szerinte ez a beruházás nemzetgazdaságilag is jelentős, hiszen a martonvásári vetőmagokkal kiváló lehetőség van az exportpiacok bővítésére. Az eredményesebb külpiaci aktivitás érdekében fontosnak tartja azt is, hogy a magyar vetőmag-forgalmazó vállalkozások közösen építsék a piacaikat, és együtt jelenjenek meg.
Brandépítésre van szükség, a magyar vetőmag fogalmát össze kell kapcsolni a minőséggel, a tudással és az innovációval, egyben egy egységes magyar vetőmagarculatot kell kialakítani mondta. Sándorfy András szerint a magyar tulajdonú, magyar érdekeltségű kukoricafajta-tulajdonosként működő vetőmagvállalatok közül egyedül a Bázismag Kft. volt képes lépést tartani a piaci viszonyokat nemcsak Magyarországon, hanem egész Európában átrajzoló versennyel és fejlődéssel.
A magyar vetőmag-előállítás és -export is jelentős, a világon az ötödik-hatodik helyen áll. Ám a Magyarországon exportra termelt vetőmagok 90 százalékát három multinacionális cég állítja elő, ma nincs teljes vertikumú, magyar tulajdonú kapacitás.
Martonvásáron ennek létrehozása a cél, aminek nemzetgazdasági jelentőségét erősíti az is, hogy a vetőmagágazat a legkisebb importhányaddal rendelkező hazai szektor – hangsúlyozta az ügyvezető. Egy teljes egészében magyar tulajdonú vetőmagüzem felépülésével – mint amilyen a martonvásári – a teljes értéklánc felügyelete magyar kézben lesz. Nyomós érv a beruházás mellett, hogy vetőmagellátásunk hazai termékekből való biztosítása Magyarország önrendelkezésének egyik sarokpontja.
A martonvásári üzem pedig hozzájárulhat ahhoz, hogy megvédje a gazdákat a multinacionális cégektől való függőségtől. A vetőmag-önrendelkezés ezenfelül védi a növényi és a genetikai sokféleséget, ami fontos a tápanyag és a biodiverzitás számára is – tette hozzá.
Az új martonvásári vetőmagüzem – amelynek kivitelezését várhatóan a negyedik negyedévben kezdhetik meg, és két-három év múlva már termelhet – a következő negyven évben is működik majd, tovább erősíti a hetven éve a magyar vetőmagkutatás és -nemesítés központjának számító Martonvásár pozícióját. Erre egyre inkább szükség is lesz, hiszen a vetőmagpiacon már nem csak a magyarországi multik jelentenek konkurenciát: az Európai Parlament és az Európai Tanács egy tavaly októberi határozata alapján számolni kell az esetleges ukrán térnyeréssel, mivel Ukrajna is bekerült abba a körbe, amelyre érvényes, hogy bizonyos gabonafajoknak ott termesztett vetőmagjait egyenértékűnek kell tekinteni az uniós joggal összhangban termesztett vetőmagokkal.
Az új üzem a tervek szerint az induláskor mintegy 5000-5500 tonna fémzárolt kalászos vetőmagot állít majd elő, kukoricából pedig az alapanyagon túl mintegy 8000 tonnányit. A beruházás révén 50 új munkahely is létesül.
A magas színvonalú technológia a környezetvédelmi követelményeknek is megfelel, hiszen például a szárítást biomasszából oldják meg.
Forrás: Világgazdaság
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze – Csönge határában a lángok megfékezésén, az erdők, a lakóházak és egy sertéstelep megvédésén legalább 300 tűzoltó dolgozott, akik a környék, a szomszédos vármegyék több tucat településéről, sőt távolabbról is érkeztek.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A Szombathelyi Erdészeti Zrt. munkatársai is kivették a részüket a védekezésből. Csütörtökön és pénteken közel 50 kollégánk segítette a tűzoltók munkáját, többek között kézi szerszámokkal számolták fel a még parázsló gócokat. “Tegnap kora délután jött a jelzés, hogy Csönge és Kenyeri között komoly erdőtűz alakult ki. Éppen a közelben erdőművelési munkákat végeztünk, így nagyon gyorsan a helyszínre tudtunk sietni 2 traktor erőgéppel, 5 ezer literes vízhordó tartállyal, teherautóval. Ezzel tudtunk bemenni a területre, a tartállyal folyamatosan hordtuk be vizet a tűzoltó autók számára.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A katasztrófavédelem tegnap késő estére eloltotta a lángokat, de sajnos a küzdelem nem ért véget, mert a tűz – ugyan jóval kisebb mértékben a korábbinál – de több helyütt újra erőre kapott. Így munkatársaink ma reggeltől ismét segítenek az oltásban” – számolt be a védekezésről a Szombathelyi Erdészeti Zrt. erdőművelési műszaki vezetője, dr. Nagy László.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Kezdetben 100 hektárnyi bozótos égett, majd a lángok a fenyőerdőt, a karácsonyfatelepeket is elpusztították, és a vadelhullás is jelentős. A hatalmas kiterjedésű, jelenlegi információk szerint 250 hektárt érintő szabadtéri tűzben a Szombathelyi Erdészeti Zrt. által kezelt 10 hektáros állami terület erdei fenyvese is megsemmisült. A kárfelmérés folyamatban van.
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Az oltást a Vas Vármegyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóhelyettese, majd a műveleti szolgálat irányította. Drónos felderítés segítette a munkát, a környező települések lakosságának biztonsága érdekében a katasztrófavédelmi mobillabor pedig folyamatosan monitorozta a levegőbe jutó káros anyagok koncentrációját.
Köszönjük a katasztrófavédők, az oltásban lajtos kocsikkal, erőgépekkel közreműködő civilek, valamint kollégáink munkáját!
Forrás: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Aggasztó a helyzet a klímaváltozás miatt a Kárpát-medencében
Gödöllő, 2024. szeptember 5. – Aggasztó a helyzet a klímaváltozás miatt a Kárpát-medencében. Olyan növényfajok tűnhetnek el, amik valaha jól érezték magukat a térségben, azonban most már nem megfelelő a klíma számukra. Málna alig terem, ugyanakkor a fügével és egyes banánfajtákkal is egyre gyakrabban találkozhatunk hazánkban. A klímaváltozás és annak az agráriumra gyakorolt súlyos hatásai a Kárpát-medencei Nagy Diák Agrárteszt 4. – Mezőgazdálkodj okosan! online vetélkedő témái között is szerepelnek, melyet a DUE Médiahálózat hirdetett meg a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem (MATE) szakmai támogatásával.
Fotó: MATE
A napjainkat, de még inkább a jövőnket alapjaiban meghatározó klímaváltozásra azonnali és teljes struktúraváltással kell felelnie az agráriumnak – fogalmazott Dr. Gyuricza Csaba agrármérnök, talajtani szakmérnök, a MATE rektora. – A talaj- és területhasználatban drámai változtatásokra van szükség, így például a szántást egyre több esetben el kellene hagyni. A szántással ugyanis olyan károkat okozunk a talajban, annyi nedvességet vesztegetünk el és annyi szerves anyagot égetünk el, amivel hosszú távon elpusztítjuk a termőtalajunkat. A szakszerű talajállapotot ma már sokkal korszerűbb technológiákkal és szemlélettel, szántás nélküli eszközökkel is el lehet érni.
A klímaváltozás másik nagy kérdésköre a földekben hasznosuló víz mennyisége. Nem a lehulló csapadék mennyisége csökken radikálisan, hanem az egyre emelkedő hőmérséklet és az általa okozott párolgás miatt egyre kevesebb hasznosul a talajban. Az éves csapadékmennyiség eloszlása is megváltozott: az időjárási szélsőségek miatt sokkal nagyobb az aránya az intenzív csapadékhullásnak, tehát rövid idő alatt leesik nagy mennyiségű csapadék, amit nem tárolunk sem a talajban, sem pedig korszerű csatornahálózatban vagy erre a célra létrehozott tározókban. A MATE rektora szerint talajhasználati rendszerünket ezekhez a megváltozott időjárási feltételekhez kellene igazítanunk, amennyiben 21. századi magyar agráriumról kívánunk gondolkodni a jövőben.
Ma a magyarországi klíma sokkal inkább hasonlít az 1950-es évek Dél-Európájára, semmint a Kárpát-medencére, nekünk pedig a növények termesztését és az állattartást ehhez kell igazítanunk. Az alkalmazott technológiákon túl a teljes területhasználatot újra kell gondolnunk, elfogadva, hogy akár a megtermelt növény-, akár a gondozott állatfajták tekintetében is változtatásra van szükség. Olyan növényfajok tűnnek el, amik valaha jól érezték magukat a Kárpát-medencében, azonban most már nem megfelelő a klíma a számukra. Ilyen például a szeder és a málna is. Utóbbi kapcsán a rektor megjegyezte, hogy manapság már csak néhány száz hektáron termelünk málnát, szemben a korábbi több ezer hektárral. A mérleg másik nyelvében ugyanakkor megjelennek olyan növények, amelyek termesztése korábban elképzelhetetlennek tűnt volna hazánkban.
Versenyt futunk az idővel, hiszen évről-évre hatalmas károkat szenvednek el mind a magyar gazdák, mind pedig a hazai nemzetgazdaság – fejezte ki aggodalmát az egyetem rektora. Rámutatott azonban arra is, hogy még a kihívások közepette is látni potenciális lehetőségeket. A növénytermesztési alapanyagok esetében, a gabonafélékre, kukoricára alapozott feldolgozóiparban, élelmiszeriparban, az elsődleges, másodlagos feldolgozásban óriási lehetőségek vannak, jelenleg szinte teljesen kiaknázatlanul.
A klímaváltozás és annak az agráriumra gyakorolt hatásai a Kárpát-medencei Nagy Diák Agrárteszt 4. – Mezőgazdálkodj okosan! online vetélkedő témái között is szerepelnek, melyet a DUE Médiahálózat hirdetett meg a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem szakmai támogatásával. A határon túlra is kiterjesztett, háromfordulós, online, edukatív vetélkedőbe középiskolás fiatalok kapcsolódhatnak be, de a játékot bárki kitöltheti. A verseny első fordulója 2024. szeptember 2. és december 8. között érhető el a www.agrarteszt.hu oldalon. Az itt legjobb eredményt elért 1.000 játékos meghívást kap a 2024. december 13-án tartandó középdöntőbe, ahonnan a december 18-i döntőbe jutó legsikeresebb 10 diák agrártudós között dől el az értékes nyeremények sorsa. A díjátadóra a 2025. januári Educatio Nemzetközi Oktatási Szakkiállításon kerül sor, ahol gazdára talál a kétszemélyes görög utazás, a kerékpár és a mobiltelefon.
A Kárpát-medencei Nagy Diák Agrárteszt első fordulója elkezdődött és négy hónap múlva kiderül, ki lesz a legokosabb diák agrártudós a térségben.
További információ: www.due.hu
Forrás: MATE
Az Európai Unió kukoricatermése nem lesz bőséges 2024-ben
Az Európai Unió kukoricatermése nem lesz bőséges 2024-ben, jelenleg 60 millió tonna körüli termést jeleznek, ami az egy évvel korábbinál 4 százalékkal, az ötéves átlagnál pedig 5 százalékkal lenne alacsonyabb. Franciaországban 14,3 millió tonna termést (+11 százalék) takaríthatnak be, ezzel szemben Romániában 27 százalékkal 8,09 millió tonnára csökkenhet a kibocsátás.
Lengyelországban 7,6 millió tonna (–13 százalék), Olaszországban 4,3 millió tonna (–16 százalék) termést vetítenek előre, miközben Németországban 15 százalékkal több, 5,1 millió tonna kukoricát arathatnak. Az Agrárminisztérium július végi tájékoztatása alapján Magyarország kukoricatermése 5,8 millió tonna körül alakulhat az idén.
Az AKI PÁIR adatai szerint átlagosan 76,4 ezer forint/tonna termelői áron cserélt gazdát a takarmánykukorica augusztus negyedik hetében, ami az egy évvel korábbit 16 százalékkal múlta felül. A Budapesti Értéktőzsdén az ISCC NUTS II fenntartható takarmánykukorica novemberi jegyzése változatlanul 73 ezer forint/tonna volt augusztus 21. és 30. között. A chicagói árutőzsdén 143–149 dollár/tonna tartományban mozgott a kukorica szeptemberi jegyzése augusztus 19. és 30. között. A párizsi árutőzsdén a termény novemberi tőzsdei elszámolóára 189–199 euró/tonna között alakult ugyanekkor.