Horgászat
Lehalásszák a törpeharcsákat a Körösökön
A Körösvidéki Horgász Egyesületek Szövetsége horgászvizein és azok környezetében a téli időszakban is számos feladatot elvégeznek a KHESZ munkatársai.
A horgászok rémálma a törpeharcsától hemzsegő víz, szinte lehetetlen a normális kikapcsolódás. A KHESZ most lehalássza ezt az invazív, sok kárt okozó halfajt a Körösökből… (Kép: KHESZ)
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2021/01/1-2.jpg)
Ábra: Khesz.hu
Több helyen zajlottak, zajlanak zöldterület-gondozási munkálatok, míg a hivatásos halőrök a területileg illetékes vadásztársaságok segítő és támogató együttműködésének köszönhetően napi rendszerességgel végzik a Körösök halállományát veszélyeztető és tizedelő kárókatonák riasztását, valamint gyérítését. Több holtágon pedig igen jó eredménnyel végeztek törpeharcsa-szelektáló halászatot. Nemes Attila, a KHESZ ügyvezetője lapunknak elmondta, a törpeharcsák lehalászása azért is fontos ebben az időszakban, mert faji jellegzetessége, hogy ilyenkor csapatokba áll össze, így a varsás szelektáló módszer ekkor eredményes. Ahogy a külső hőmérséklet emelkedik, úgy egyre kevésbé hatékony mindez. Kérdésünkre a szakember elmondta, a törpeharcsák azért veszélyesek, mert robbanásszerűen képesek elszaporodni, és elvehetik az őshonos fajok életterét. Mellesleg kisebb termetük ellenére falánk ragadozók, táplálékkonkurensek, más fajok ikráit is megeszik. A törpeharcsák először minden bizonnyal a nyolcvanas években kerültek be a Békés megyei horgászvizekbe.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2021/01/57aBrownBullhead34cmTopcompressed-300x149.jpg)
A törpeharcsa Észak-Amerikából került hazánkba. A ragadozóhalak nem igazán szeretik, gyorsan szaporodik, és megeszik maga körül mindent (Kép: portal.ct.gov)
Az invazív növényfajok gyérítésével kapcsolatban Nemes Attila elmondta, nagyon fontos számukra a horgászturizmus, a vízterületek partjának lehetőség szerinti gondozottsága, a komfortérzet javítása, az, hogy akár a megyei, akár a máshonnan érkező pecások gyalogosan, illetve autóval is könnyen megközelítsék a horgászhelyeket, és ehhez ne egy növényrengetegen kelljen átküzdeniük magukat.
A Körösvidéki Horgász Egyesületek Szövetségének ügyvezetője megerősítette, folyamatos a kárókatonák gyérítése a KHESZ horgászvizein, megyeszerte mindent megtesznek a halak védelme érdekében. Lényegesen kevesebb kormorán található meg a vizeink közelében, mint korábban – tette hozzá Nemes Attila. Mindez köszönhető annak, hogy hazánkban a nagyobb vízkezelők, és a halastavak mindegyike riasztja és gyéríti a kárókatonákat. A megyében pedig nagyon hatékony a halőrök és a vadásztársaságok együttműködése.
Forrás: beol.hu
Horgászat
Svájci kalandok 2. rész
Szabó Ábel és Tóth Anna Édua Svájcban horgásztak. Célzottan pergettek az alpesi országban, ahol rendkívül eredményesek voltak. Élményeikről beszámoltak lapunknak:
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szabo_Abel_svajc_horgaszat_3-225x300.jpg)
Fotó: Szabó Ábel – AJN
A következő svájci pecára egy barátnős-piknikes program keretein belül került sor. Anna korábban nem próbálta a pergetést, de szerencsémre érdekelte ez a műfaj, szóval nagy reményeket fűztem az első közös pecához. Egy pillanat alatt kapta ki a kezemből a pergető felszerelésem és egész hamar belejött a pontos dobásokba. Az első rontott felszíni kapás pláne izgalmassá tette a dobálást. Következő kapását már sikerült halra váltania és egy 40 cm feletti domolykóval pózolhatott. (Bár én is ilyen hallal kezdtem volna a pergetést…)😅 Egy zubogó alatti részen, a csalicserét követően, ismét halat fárasztott, de gyanús volt nekem, hogy ez nem domolykó lesz…
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szabo_Abel_svajc_horgaszat_1-225x300.jpg)
Fotó: Szabó Ábel – AJN
Mindkettőnk meglepetésére egy sebes pisztrángot meríthettem. A helyiek elmondása szerint olyan ritka ebben a folyóban a pisztráng, mint a fehér holló, így kiváltképp felértékelődött ez a fogás. A pisztráng után a következő párbeszéd játszódott le:
-Milyen hal van még ebben a folyóban? – kérdezte Anna.
-Márna – mondtam én
Akkor fogjunk márnát! – kaptam a választ.
Pergetve azért ez nem a legegyszerűbb mutatvány, ezért ekkor már én próbáltam a kicsi gumicsalit megfelelően görgetni márna reményében. Ellesve a technikát, Anna is rápróbált olykor-olykor, de nem akarták a márnák az igazságot. Már elkezdett szürkülni, egyre hidegebb lett, jöttek a szúnyogok, fel is vetettem a hazamenetel lehetőségét, de a kisasszony minden áron maradni akart.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szabo_Abel_svajc_horgaszat_-225x300.jpg)
Fotó: Szabó Ábel – AJN
Legjobb tudásom szerint kerestem az épp vízfelszínen forgó márnákat és nagy nehezen sikerült is egyet kapásra bírni. A kapást követően egyből Anna kezébe adtam a botot, mert tudtam, hogy 7 grammos bottal egy szebb márna kivétele igen nagy élmény. Ügyes fárasztás végén sikerült megmerítenem ezt az arany színezetű halat. Volt ám ujjongás rendesen🤩 A fogások öröméből ítélve azt gondolom, hogy nem ez volt az utolsó közös pecánk…👀
Írta és fényképezte: Szabó Ábel
Horgászat
Egymással versengve gyérítették a busákat Neszmélynél
Busafogó versenyt szerveztek a Komárom-Esztergom vármegyei Horgászegyesületek Szövetség területén
A túlszaporodott, nem őshonos busaállomány gyérítésére első alkalommal szerevezett versenyt a Komárom-Esztergom vármegyei Horgászegyesületek Szövetsége (KEMHESZ). A 650 kilós fogás kétharmadát értékesítették, a bevételt őshonos halak telepítésére fordítják – mondta el a szövetség szakmai igazgatója. Schmidt-Kovács Bence tájékoztatása szerint a gyérítés sportszerűen, nem hálóval, hanem horoggal történt.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Komarom-Esztergom-Varmegyei-Horgaszegyesuletek-Szovetsege_13-300x169.jpg)
Fotó: Komárom-Esztergom Vármegyei Horgászegyesületek Szövetsége
A beavatkozáshoz és a kifogott halak értékesítéséhez megszerezték a szükséges hatóságok engedélyét. A 26 órás, páros versenyen való indulást 17 csapat vállalta, összesen 650 kilogrammot fogtak ki a Duna neszmélyi mellékágából. A verseny győztesei: I. Pierer Márk Máté-Pierer Erik László (107 kg), II. Takács József-Kovács Zsuzsanna (70 kg), III. Tóth Péter – Tóthné Molnár Mária). A halak tömeges elszaporodását mutatja, hogy régen egy 8-9 kilós példányt fogtak, most pedig a kifogott 130 példány átlagsúlya öt kilogramm körül alakult.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Komarom-Esztergom-Varmegyei-Horgaszegyesuletek-Szovetsege_1-300x225.jpg)
Fotó: Komárom-Esztergom Vármegyei Horgászegyesületek Szövetsége
A szakmai igazgató hozzátette, a busa a 24-25 fokos vízben szaporodik, és a felmelegedés miatt egyre kedvezőbb számára a hazai környezet. Mivel planktonevő, a túlszaporodott egyedek „kieszik” a vízből az őshonos halak táplálékát és csökkentik azok polulációját. A vízkezelőknek foglalkozni kell a problémával, mert busa egyre súlyosabb károkat okoz a hazai élővizekben.
Forrás: Komárom-Esztergom Vármegyei Horgászegyesületek Szövetsége
Horgászat
700 milliárd forintból erősödhet a hazai halmarketing
A KAVOSZ cikket közölt a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program Pluszról:
Elindult a „Halmarketing” (MAHOP Plusz-2.6.1-2024) felhívás tervezetének társadalmi egyeztetése – jelentette be a kormány a hivatalos pályázati portálon.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Halmarketing-300x200.jpg)
Fotó: KAVOSZ
A Magyar Halgazdálkodási Operatív Program Plusz programjába tartozó felhívás keretösszege 700 354 227 forint; a forrást az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap és Magyarország költségvetése társfinanszírozásban biztosítja.
A kiemelt eljárásrendben támogatási kérelmet az Agrármarketing Centrum Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság nyújthat be, az itt elérhető felhívástervezet szerint 2024. szeptember 8-tól. (A projekt fizikai befejezésének határideje: 2029. december 31.)
A támogatható tevékenységek:
- Nemzeti kommunikációs és promóciós kampányok lebonyolítása, amelyek célja, hogy a nyilvánosság körében ismertebbé tegyék a fenntartható akvakultúra-termékeket.
- A halfogyasztás ösztönzésének korszerűsítése, a bővülő piaci adatbázis (pl. EUMOFA) hasznosítása, új módszerek alkalmazása.
- Új típusú halmarketing program kidolgozása.
- Az akvakultúra társadalmi elismerésének („social licence”), illetve az ágazat társadalmi elfogadottságának támogatása.
- A termelés és a piacok átláthatóságához való hozzájárulás, valamint piackutatások lebonyolításának és új piacok felkutatásának támogatása.
Forrás: KAVOSZ