Természetvédelem
Napelem-szemét krízis van készülőben?
Neokohn: Egy új, az amerikai Energiaügyi Minisztérium által finanszírozott kutatási projekt a napenergia egyik legnagyobb kihívását igyekszik megoldani: mit tegyünk a napelemekkel, miután azok elhasználódnak?
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2021/12/photovoltaic-system-g927299734_1920-300x192.jpg)
A napelemek elhasználódása komoly kérdések és viták forrása (Kép: Pixabay)
A napenergia kulcsfontosságú az klímaváltozási kormányprogramokban, de ahhoz, hogy maga a technológia fenntartható legyen, újrahasznosíthatónak kell lennie. Sajnos, ha ma egy napelem elpusztul, valószínűleg kétféle sors vár rá: az aprítógépben vagy a hulladéklerakóban – írta meg a Verge cikke alapján a Neokohn.
Az Arizonai Állami Egyetem (ASU) kutatói azt remélik, hogy ez megváltozik egy új újrahasznosítási folyamat révén, amely vegyi anyagokat használ a nagy értékű fémek és anyagok, például az ezüst és a szilícium visszanyerésére, így az újrahasznosítás gazdaságilag vonzóbbá válik. A csapat reményei szerint három éven belül kikerül egy kísérleti újrahasznosító üzem létrehozása.
Ha minden jól megy, a tisztább és költséghatékonyabb napenergia-újrafeldolgozási eljárás éppen akkor kerülhet piacra, amikor a napelemek első hulláma a hulladékáramba kerül. Ha nem akkor várhatóan komoly problémát fog jelenteni a “napelem szemét”.
Bár viszonylag kevés napelem érte már el élettartamának végét, a szakértők szerint a legtöbb napelem a hulladéklerakókban végzi, ahol a bennük lévő értékes fémek és anyagok elvesznek.
Meng Tao, az ASU napenergia fenntarthatóságával foglalkozó kutatója, aki az új újrahasznosítási erőfeszítések vezetője, úgy becsülte, hogy a világnak fém és ezüst hiánnyal kell szembenéznie, jóval azelőtt, hogy az összes napelemet megépítenénk, amelyre a fosszilis tüzelőanyagokról való átálláshoz szükség van.
A napelemes szilícium előállítása ugyanakkor óriási mennyiségű energiát igényel, és a többszöri felhasználása fontos ahhoz, hogy a napenergia-ipar villamosenergia-igénye – és szén-dioxid-kibocsátása – alacsony maradjon.
Még ha a napelemeket újrahasznosítják is, ezeket az anyagokat ritkán hasznosítják. Ehelyett az újrahasznosítók általában eltávolítják a panelt összetartó alumíniumkeretet, eltávolítják a rézhuzalokat a hátoldalról, és magát a panelt is felaprítják, így egy napelemes hasábot hoznak létre, amelyet zúzott üvegként értékesítenek – írja a lap. A probléma az, hogy sokkal olcsóbb ez a megoldás mint kinyerni az anyagokat.
A több fémet és ásványi anyagot visszanyerő új napelemes újrahasznosítási eljárások jelentősen javíthatják a gazdaságosságot. A Verge cikke szerint Tao és kollégái egy ilyen eljárást javasolnak.
Tao azt állítja, hogy a TG Companies már kifejlesztett egy olyan technológiát, amellyel a napelemekben lévő ezüst, ón, réz és ólom 100 százalékát vissza lehet nyerni.
A Verge által megkérdezett Karsten Wambach, a PV CYCLE napelem-újrahasznosító nonprofit szervezet alapítója elmondta a lapnak, hogy a napelemekben lévő összes ezüst és más nyomfémek visszanyerése “nem biztos, hogy teljes mértékben elérhető” a szilíciumcellák polimerektől és más anyagoktól való elválasztása során fellépő veszteségek miatt.
Forrás: Neokohn
Mezőgazdaság
Tűz pusztított Csönge határában
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze – Csönge határában a lángok megfékezésén, az erdők, a lakóházak és egy sertéstelep megvédésén legalább 300 tűzoltó dolgozott, akik a környék, a szomszédos vármegyék több tucat településéről, sőt távolabbról is érkeztek.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._3-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A Szombathelyi Erdészeti Zrt. munkatársai is kivették a részüket a védekezésből. Csütörtökön és pénteken közel 50 kollégánk segítette a tűzoltók munkáját, többek között kézi szerszámokkal számolták fel a még parázsló gócokat. “Tegnap kora délután jött a jelzés, hogy Csönge és Kenyeri között komoly erdőtűz alakult ki. Éppen a közelben erdőművelési munkákat végeztünk, így nagyon gyorsan a helyszínre tudtunk sietni 2 traktor erőgéppel, 5 ezer literes vízhordó tartállyal, teherautóval. Ezzel tudtunk bemenni a területre, a tartállyal folyamatosan hordtuk be vizet a tűzoltó autók számára.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._5-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A katasztrófavédelem tegnap késő estére eloltotta a lángokat, de sajnos a küzdelem nem ért véget, mert a tűz – ugyan jóval kisebb mértékben a korábbinál – de több helyütt újra erőre kapott. Így munkatársaink ma reggeltől ismét segítenek az oltásban” – számolt be a védekezésről a Szombathelyi Erdészeti Zrt. erdőművelési műszaki vezetője, dr. Nagy László.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._6-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Kezdetben 100 hektárnyi bozótos égett, majd a lángok a fenyőerdőt, a karácsonyfatelepeket is elpusztították, és a vadelhullás is jelentős. A hatalmas kiterjedésű, jelenlegi információk szerint 250 hektárt érintő szabadtéri tűzben a Szombathelyi Erdészeti Zrt. által kezelt 10 hektáros állami terület erdei fenyvese is megsemmisült. A kárfelmérés folyamatban van.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._4-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Az oltást a Vas Vármegyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóhelyettese, majd a műveleti szolgálat irányította. Drónos felderítés segítette a munkát, a környező települések lakosságának biztonsága érdekében a katasztrófavédelmi mobillabor pedig folyamatosan monitorozta a levegőbe jutó káros anyagok koncentrációját.
Köszönjük a katasztrófavédők, az oltásban lajtos kocsikkal, erőgépekkel közreműködő civilek, valamint kollégáink munkáját!
Forrás: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Természetvédelem
Tizenegy fiókát neveltek fel az ugartyúkok a Körös-Maros Nemzeti Parkban
Magyarországon él egy nagyon ritka költőmadár: az ugartyúk
Magyarországon az ugartyúk nagyon ritka költőmadár. Állományát mindössze húsz párra becsülik, ebből nyolc a Körös-Maros Nemzeti Parkban költ. Idén 11 fiókát neveltek fel sikeresen, ami e faj esetében igen jó eredménynek számít.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Koros_Maros_NP-300x169.jpg)
Fotó: Szél Antal István – KMNP
Nemzeti parkunkon belül két területen, Dévaványa térségében és a Szentes környéki pusztákon költenek ugartyúkok. Dévaványa környékén, az erősen legeltetett puszták alkalmas élőhelyet biztosítanak a faj számára. Bár előfordul egyes években a mezőgazdasági területeken való költés, de leggyakrabban a gyepes területeken fészkelnek. Idén hat pár költött a térségben, s mindannyian a gyepeket választották.
A hat pár igen jelentős állománynak mondható, figyelembe véve, hogy 2024-ben a revírek felmérése szerint mindössze 20 pár ugartyúk költött Magyarországon. Három pár fészkelt a Hortobágyon, hat pár Dévaványa térségében, két pár a Szentes környéki pusztákon. A többi költőhely a Duna-Tisza közén került elő.
A dévaványai hat költőpár összesen 9 fiókát nevelt fel: három párnak kettő, a másik háromnak pedig egy-egy fiókája volt. Július végéig mindannyian kirepültek már a fészekből. Az egyik pár tojója azonban még egyszer lekotlott, ott most egy fióka nevelkedik a fészekben, így tehát az utódok száma tízre emelkedett.
Szentes térségében idén két pár ugartyúk fészkelt, de sajnos csak az egyiknek lett sikeres a költése, ők egy fiókát neveltek fel. A másik párnál sikertelen volt a költés, így ők július utolsó harmadában pótköltésbe kezdtek, a tojó két tojást rakott le. Az ugartyúkok ebben a térségben is a szikes gyepeket választották költőhelyül.
E rejtélyes életmódú faj előfordulását nehéz észrevenni, mert nappal nem mozog, csak alkonyattájt van táplálkozási aktivitása. Rendszerint egyszer költ egy évben, de néhány pár kétszer is próbálkozik. Kivételes volt, hogy Dévaványán tavaly háromszori költést figyeltünk meg, melyből az első kettő sikeres volt, röpképessé váló fiatalokat neveltek belőlük, a harmadik fészekaljat közvetlen kelés előtt hagyták ott a madarak.
A tojások és a fiókák színezete nagyon jól illeszkedik az élőhely színvilágába, ennek ellenére a legelő állatok veszélyt jelentenek a fészekaljakra. A veszélyeztetett fészekaljakat sikerrel védhetjük meg rácsos fészekernyő használatával, mely pont azt akadályozza meg, hogy a legelő marhák, vagy juhok letapossák a tojásokat vagy a kis fiókákat.
Forrás: KMNP
Természetvédelem
Sikeresen költöttek a fehér gólyák
Az idei évben zajlott a nyolcadik nemzetközi fehérgólya-felmérés:
Az idei évben zajlott a nyolcadik nemzetközi fehérgólya-felmérés, amelyhez csatlakozott a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület (MME) is. A 2024-es, teljes Magyarországot lefedő cenzus adatelemzése még nem zárult le, de az előzetes adatok alapján 1958 óta az egyik legmagasabb átlagos fészkenkénti fiókaszámot hozta az idei év.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/08/Agrojager_MME-300x169.jpg)
Fotó: MME
A sikertelen párokkal együtt a fészkenkénti átlagos fiókaszám 2,9. Ennél csak 2000-ből (3,0) és 2011-ből (3,1) ismerünk magasabb értéket (a sokéves átlag 2,4). Mindebben közrejátszhatott a madarak sikeres telelése és vonulása, a táplálékmennyiséget növelő tavaszi csapadék, majd a kis fiókák növekedésében kritikus több napos hideg-esős periódusok elmaradása is.
A felmérésben az MME önkéntesei mellett (akik főként a Turdus telefonos alkalmazás segítségével gyűjtötték az adatokat) egyes nemzetipark-igazgatóságok munkatársai is részt vettek, így még csak az ismert fészek feléről áll rendelkezésre információ az MME TermészetLesen adatbázisában (a kalkuláció 2941 gólyapár adatai alapján készült). Az viszont már most is látszik, hogy a 2019-ben tapasztalt 4000 páros mélypontról az utóbbi években felfelé elmozduló gólyaállomány idén is mutatott némi növekedést.
A becslések alapján 12–13 ezer gólyafióka repülhetett ki 2024-ben Magyarországon. Ez a költőpárok alacsonyabb száma miatt csak a sokéves átlagnak felel meg, a korábbi nagyobb állomány egy gyengébb évben is több fiókát repíthetett összességében. A fiókaszám átlagos értéke önmagában azt sem jelzi, hogy a kirepült fiókák milyen kondícióban vágnak neki az önálló életnek. Sok tényezőtől függ, hogy megérik-e az ivarérettséget jelentő 3-5 éves kort. Mindez egyrészt figyelmeztetés is, hogy vannak feladataink a gólyavédelem terén (táplálkozóhelyek megőrzése, fészkek védelme, áramütések megelőzése stb.), másrészt bizakodásra is alapot ad, hogy elegendő utánpótlást jelent ahhoz, hogy a következő években se csökkenjen gólyaállományunk.
Forrás: MME