Természetvédelem
Az idei év túzok költési eredménye a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság területén
A tiszántúli túzokállomány északi és keleti részállományai, foltszerűen, egymástól elszakadva, dürgőhelyi központi meghatározottsággal, különböző demográfiai egységekre tagolódnak.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2020/09/tuzok_motko_bela_0003_0-300x198.jpg)
1. kép: Túzokkakas (Otis tarda)
A tiszántúli túzokállomány északi és keleti részállományai, foltszerűen, egymástól elszakadva, dürgőhelyi központi meghatározottsággal, különböző demográfiai egységekre tagolódnak. Ezeknek a demográfiai egységeknek a védelme, megőrzése, lehetőség szerint fejlesztése független az adott demográfiai egység méretétől. Mely méretet leginkább a demográfiai egységhez tartozó túzoktyúkok létszámával határozhatunk meg. Természetvédelmi szempontból minden egyes demográfiai egység megőrzése ugyanolyan fontosságú a túzok védelme érdekében.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2020/09/IMG_3615kics-300x200.jpg)
2. kép: Fiatal túzok bogarászás közben
A túzok éves költési sikerét a demográfiai egységhez tartozó összes tyúk létszámából kalkulált viszonyszámmal tudjuk meghatározni. A túzokra nagyon alacsony szaporodási ráta jellemző. Gondoskodásuk, utód nevelésük jelentős idő és energia befektetést követel a tyúkoktól. Sok esetben ez sem elegendő a sikeres csibeneveléshez. Biotikus és emberi eredetű hatások jelentősen befolyásolják a tyúkok és ezen keresztül minden egyes demográfiai egység költési sikerét.
2020-ban a csapadékosság időbeli eloszlása kedvező körülményeket biztosított a túzokok költéséhez. A száraz telet száraz, csapadékszegény tavasz követte, melyet szinte napra pontosan a Medárd napi esők eljövetele tört meg. A téli és tavaszi szárazság miatt a túzoktyúkok költőterületeik mélyebb fekvésű részein választottak fészkelőhelyeket. Ugyanez a kiinduló állapot jellemezte 2019-et is. Akkor májusban megérkeztek az esők, minek következtében egyes demográfiai egységek már a kotlási időszakban jelentős (akár 80 %-os) veszteségeket szenvedtek a tojások felázása következtében. Idén egy hónappal később érkeztek az esők. Ez pontosan elég volt ahhoz, hogy a kotlási idő leteltével a kis túzokcsibék kikeljenek. A tyúk oltalmazó, gondoskodó tevékenysége természetesen kiterjed a csibék melengetésére, szárazon tartására is. A száraz időszak miatt éppen csak elégséges mennyiségű lédús, lágy testű rovarlárva állt rendelkezésre a csibék számára. A csapadék jótékonyan hatott a táplálékkészletre is. Így a csibék igazi táplálékbőségben cseperedhettek.
Összesen 28 különböző túzokfészekről vagy csibés megfigyelésről van információnk 2020-ban.
Az idei év kelési sikere nem tért el a korábbi évektől. Továbbra is kiemelt veszélyeztető források, a szőrmés és szárnyas ragadozók, a különböző eredetű mezőgazdasági munkafolyamatok. Viszont csibét vezető tyúkokat Biharban és Hortobágyon is, jelentősebb számban lehetett látni mint az elmúlt néhány éveben. Egyes fészkelő körzetekben több sikeresen csibét, csibéket nevelő tyúkot is találtunk. Csibés korban is történtek különböző veszteségek. Jelenleg abban az időszakban vagyunk amikor az idei kelésű kakascsibék kezdik túlnőni a tyúkokat., de még mindig a tyúkcsapatokban tartózkodnak.
Tudósítás forrása: HNPI Konyhás Sándor, Túzokvédelmi felelős – MTÉT koordinátor
Képek megnevezése:
- Túzokkakas (Otis tarda)
- Fiatal túzok bogarászás közben
Képek forrása:
- MME
- HNPI Konyhás Sándor
Mezőgazdaság
Tűz pusztított Csönge határában
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze
250 hektáron pusztított az utóbbi idők legnagyobb szabadtéri tüze – Csönge határában a lángok megfékezésén, az erdők, a lakóházak és egy sertéstelep megvédésén legalább 300 tűzoltó dolgozott, akik a környék, a szomszédos vármegyék több tucat településéről, sőt távolabbról is érkeztek.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._3-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A Szombathelyi Erdészeti Zrt. munkatársai is kivették a részüket a védekezésből. Csütörtökön és pénteken közel 50 kollégánk segítette a tűzoltók munkáját, többek között kézi szerszámokkal számolták fel a még parázsló gócokat. “Tegnap kora délután jött a jelzés, hogy Csönge és Kenyeri között komoly erdőtűz alakult ki. Éppen a közelben erdőművelési munkákat végeztünk, így nagyon gyorsan a helyszínre tudtunk sietni 2 traktor erőgéppel, 5 ezer literes vízhordó tartállyal, teherautóval. Ezzel tudtunk bemenni a területre, a tartállyal folyamatosan hordtuk be vizet a tűzoltó autók számára.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._5-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
A katasztrófavédelem tegnap késő estére eloltotta a lángokat, de sajnos a küzdelem nem ért véget, mert a tűz – ugyan jóval kisebb mértékben a korábbinál – de több helyütt újra erőre kapott. Így munkatársaink ma reggeltől ismét segítenek az oltásban” – számolt be a védekezésről a Szombathelyi Erdészeti Zrt. erdőművelési műszaki vezetője, dr. Nagy László.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._6-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Kezdetben 100 hektárnyi bozótos égett, majd a lángok a fenyőerdőt, a karácsonyfatelepeket is elpusztították, és a vadelhullás is jelentős. A hatalmas kiterjedésű, jelenlegi információk szerint 250 hektárt érintő szabadtéri tűzben a Szombathelyi Erdészeti Zrt. által kezelt 10 hektáros állami terület erdei fenyvese is megsemmisült. A kárfelmérés folyamatban van.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Szombathelyi-Erdeszeti-Zrt._4-300x169.jpg)
Fotó: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Az oltást a Vas Vármegyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatóhelyettese, majd a műveleti szolgálat irányította. Drónos felderítés segítette a munkát, a környező települések lakosságának biztonsága érdekében a katasztrófavédelmi mobillabor pedig folyamatosan monitorozta a levegőbe jutó káros anyagok koncentrációját.
Köszönjük a katasztrófavédők, az oltásban lajtos kocsikkal, erőgépekkel közreműködő civilek, valamint kollégáink munkáját!
Forrás: Szombathelyi Erdészeti Zrt.
Természetvédelem
Tizenegy fiókát neveltek fel az ugartyúkok a Körös-Maros Nemzeti Parkban
Magyarországon él egy nagyon ritka költőmadár: az ugartyúk
Magyarországon az ugartyúk nagyon ritka költőmadár. Állományát mindössze húsz párra becsülik, ebből nyolc a Körös-Maros Nemzeti Parkban költ. Idén 11 fiókát neveltek fel sikeresen, ami e faj esetében igen jó eredménynek számít.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Koros_Maros_NP-300x169.jpg)
Fotó: Szél Antal István – KMNP
Nemzeti parkunkon belül két területen, Dévaványa térségében és a Szentes környéki pusztákon költenek ugartyúkok. Dévaványa környékén, az erősen legeltetett puszták alkalmas élőhelyet biztosítanak a faj számára. Bár előfordul egyes években a mezőgazdasági területeken való költés, de leggyakrabban a gyepes területeken fészkelnek. Idén hat pár költött a térségben, s mindannyian a gyepeket választották.
A hat pár igen jelentős állománynak mondható, figyelembe véve, hogy 2024-ben a revírek felmérése szerint mindössze 20 pár ugartyúk költött Magyarországon. Három pár fészkelt a Hortobágyon, hat pár Dévaványa térségében, két pár a Szentes környéki pusztákon. A többi költőhely a Duna-Tisza közén került elő.
A dévaványai hat költőpár összesen 9 fiókát nevelt fel: három párnak kettő, a másik háromnak pedig egy-egy fiókája volt. Július végéig mindannyian kirepültek már a fészekből. Az egyik pár tojója azonban még egyszer lekotlott, ott most egy fióka nevelkedik a fészekben, így tehát az utódok száma tízre emelkedett.
Szentes térségében idén két pár ugartyúk fészkelt, de sajnos csak az egyiknek lett sikeres a költése, ők egy fiókát neveltek fel. A másik párnál sikertelen volt a költés, így ők július utolsó harmadában pótköltésbe kezdtek, a tojó két tojást rakott le. Az ugartyúkok ebben a térségben is a szikes gyepeket választották költőhelyül.
E rejtélyes életmódú faj előfordulását nehéz észrevenni, mert nappal nem mozog, csak alkonyattájt van táplálkozási aktivitása. Rendszerint egyszer költ egy évben, de néhány pár kétszer is próbálkozik. Kivételes volt, hogy Dévaványán tavaly háromszori költést figyeltünk meg, melyből az első kettő sikeres volt, röpképessé váló fiatalokat neveltek belőlük, a harmadik fészekaljat közvetlen kelés előtt hagyták ott a madarak.
A tojások és a fiókák színezete nagyon jól illeszkedik az élőhely színvilágába, ennek ellenére a legelő állatok veszélyt jelentenek a fészekaljakra. A veszélyeztetett fészekaljakat sikerrel védhetjük meg rácsos fészekernyő használatával, mely pont azt akadályozza meg, hogy a legelő marhák, vagy juhok letapossák a tojásokat vagy a kis fiókákat.
Forrás: KMNP
Természetvédelem
Sikeresen költöttek a fehér gólyák
Az idei évben zajlott a nyolcadik nemzetközi fehérgólya-felmérés:
Az idei évben zajlott a nyolcadik nemzetközi fehérgólya-felmérés, amelyhez csatlakozott a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület (MME) is. A 2024-es, teljes Magyarországot lefedő cenzus adatelemzése még nem zárult le, de az előzetes adatok alapján 1958 óta az egyik legmagasabb átlagos fészkenkénti fiókaszámot hozta az idei év.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/08/Agrojager_MME-300x169.jpg)
Fotó: MME
A sikertelen párokkal együtt a fészkenkénti átlagos fiókaszám 2,9. Ennél csak 2000-ből (3,0) és 2011-ből (3,1) ismerünk magasabb értéket (a sokéves átlag 2,4). Mindebben közrejátszhatott a madarak sikeres telelése és vonulása, a táplálékmennyiséget növelő tavaszi csapadék, majd a kis fiókák növekedésében kritikus több napos hideg-esős periódusok elmaradása is.
A felmérésben az MME önkéntesei mellett (akik főként a Turdus telefonos alkalmazás segítségével gyűjtötték az adatokat) egyes nemzetipark-igazgatóságok munkatársai is részt vettek, így még csak az ismert fészek feléről áll rendelkezésre információ az MME TermészetLesen adatbázisában (a kalkuláció 2941 gólyapár adatai alapján készült). Az viszont már most is látszik, hogy a 2019-ben tapasztalt 4000 páros mélypontról az utóbbi években felfelé elmozduló gólyaállomány idén is mutatott némi növekedést.
A becslések alapján 12–13 ezer gólyafióka repülhetett ki 2024-ben Magyarországon. Ez a költőpárok alacsonyabb száma miatt csak a sokéves átlagnak felel meg, a korábbi nagyobb állomány egy gyengébb évben is több fiókát repíthetett összességében. A fiókaszám átlagos értéke önmagában azt sem jelzi, hogy a kirepült fiókák milyen kondícióban vágnak neki az önálló életnek. Sok tényezőtől függ, hogy megérik-e az ivarérettséget jelentő 3-5 éves kort. Mindez egyrészt figyelmeztetés is, hogy vannak feladataink a gólyavédelem terén (táplálkozóhelyek megőrzése, fészkek védelme, áramütések megelőzése stb.), másrészt bizakodásra is alapot ad, hogy elegendő utánpótlást jelent ahhoz, hogy a következő években se csökkenjen gólyaállományunk.
Forrás: MME