Vadászat
Egy remek vadásznap
Hideg eső szitál. Az esődzsekimről lecsorgó víz lassan átáztatja a combomon a nadrágot.
Hirtelen fuvallat támad és egyszerre vizes hópelyhek jelennek meg az esőcseppek között. Arra gondolok, hogy ha munkáltatóm kényszerítene rá, hogy ilyen körülmények között valamit is csináljak, azonnal panaszt tennék ellene minden elképzelhető fórumon. Ha nyilvánosságra kerülne a dolog, bizton számíthatnék a nagyközönség szimpátiájára.
Mivel azonban kedvtelésemnek hódolok itt a magasles szellős és kényelmetlen ülődeszkáján, kitartok. Mi több, nem is háborgok. Sőt, ha hazamegyek még nekem kell feleségem fejmosását végighallgatni, hogy teljesen elment az eszem, ilyen zegernye időben fúvatni magam a széllel, mikor még a pusztai betyárok is fedél alá mennének.
Nem vitatkozom, mert milyen érvet tudnék itt felhozni? Ezt nem lehet ép ésszel megmagyarázni, még magamnak sem. A nem-vadászok egyszerű kézlegyintéssel elintéznék, hogy az nem más, mint a barbár gyilkolási ösztön. Igen ám, de most vadászszezonon kívül vagyunk és az összes felszerelésem egy távcsőből és egy fényképezőgépből áll.
Óvatosan letörlöm az orrom hegyét csiklandozó esőcseppet és a szememmel végigpásztázom a keresztben húzódó, útnak használt nyiladékot. Ezen az úton jár keresztül az a szarvasbika, amit meg szeretnék pillantani. A nyomok, amelyek bivalynyomnak is elmehetnének a méretük révén, nem hazudnak. Ugyanezeket a nyomokat láttam a szomszédos csemetekertben is, amikor egy reggelre több, mint ezer juharcsemetének találtam a csúcshajtását leharapva. Gondos és alapos munkát végzet az erdő koronás királya, hogy nehogy egyetlen csemete is kimaradjon a sorban. Még arra is ügyelt, hogy egyforma magasságban legyenek leharapva.
Természetesen felháborított a dolog, már csak azért is, mert két kerítést is át kellett ugrania, hogy a csemetékhez jusson, de „amúgy” nem haragszom rá. Most is csak szeretném megpillantani, hogy milyen. Erre jogosultnak érzem magam, mivel az én munkám is hozzájárult, ahhoz a nem kétségesen kapitális méretű agancshoz, amit ekkora nyomtól elvár az ember. A kapitális agancshoz sok táplálék és ásványi anyag kell, amiből sok van a csúcsrügyekben. Hát, ehhez járultam én hozzá, eléggé közvetlenül, de akaratlanul.
Azon morfondírozok magamban, hogy mégis a fenti jogosultsági érzésen kívül, mi tart engem itt felgallyazva, amikor valószínű, a bika a fenyves sűrűben meghúzódva várja az idő jobbra fordulását. Már harmadszori félórás meghosszabbítást adok magamnak a kint maradásra, mert ismerve a csalóka időérzéket, ezek a félórák alig hosszabbak a valóságban tíz-tizenöt percnél. A zsebemben nem kezdek kotorászni és nem akarok megmozdulni, mert hátha akkor történik valami ebben a kihaltnak tetsző erdőben.
Muszály, hogy más magyarázat is legyen, viszem tovább a gondolat fonalát. Őseink sok ezer évvel ezelőtt az emberré válás folyamán a táplálékláncban egyre feljebb küszködték magukat. A bogyóevés és gyökérgumó-rágcsálás szintjéről lassan a ragadozók közé emelkedtek, míg végül a csúcsragadozók versenytársai lettek. Sőt, gyakran azokat fel is váltották ebben a szerepben.
Ez egy rendkívül hosszú folyamat volt, amit a vadászat kialakulása és türelmes fejlesztése, tökéletesítése tett lehetővé. Mindez szoros kölcsönhatásban állt az akkori vadászok intelligenciafejlődésével, vagyis az emberré válásban, mert egyik a másiknak feltétele.
Ma úgy tekinthetjük a vadászatot a gyűjtögetés mellett, mint a másik legősibb területhasznosítási formát. A növényvilág által képviselt természeti erőforrások az állatvilágban összpontosultak, amelyek kiaknázása fordulópont volt saját evolúciónkban. Csak növényi táplálékon az agyvelőnk sosem tudott volna akkorára növekedni.
A csúcsragadozók hiányát, vagy állatfajok eltűnését gyakran írják a vadászok számlájára. Leggyakrabban azonban komplikáltabb okok pecsételték meg ezek sorsát, amire jó példa a DDT kiterjedt használata, ami a ragadozó madarak tojáshéját tette tönkre, sok fajt sodorva a teljes kipusztulás szélére. A DDT-t már nem használjuk, de vannak más, még komplikáltabb károkat okozó vegyszerek, amiknek úgy tűnik, hogy a méhészet a következő áldozata. Vagyis nem elhanyagolható az elővilágra gyakorolt hatásuk.
Nem kis irónia van abban, hogy éppen a vadászott fajok vannak a legnagyobb számban és a legjobban elterjedve, nem kis károkat okozva az erdő- és mezőgazdáknak. Valószínű, hogy rendelkezünk olyan technikai eszközökkel és természettudományos ismeretekkel, hogy ennek teljes egészében elejét tudnánk venni, ezen fajok teljes kiirtásával.
Ez nem lehet cél, ezen a felismerésen már régen túl vagyunk. Ezért a vadászatnak nemcsak törvényei, hanem etikai szabályai is vannak. Pl. a vadászfegyverek fejlődése megállt egy szinten és nem vette át azokat a messze hatékonyabb fegyvereket, amelyeket a hadsereg használ.
Nem sokkal humánusabb eltűrni, vagy közvetett módon mérsékelni a vadon élő állatok, ezen belül a vadászható fajok kártételét, megtartva a terület -és erőforrás-hasznosítás azon formáját, amit a vadászatnak hívnak?
Igaz ugyan, hogy az élelmiszer-szükségletünket egykori állatfajok élőhelyén termeljük meg, de mégis az itt élő állatok az ember termését eszik, legalább részben. Ez erkölcsi alapot ad ahhoz, hogy az irtás helyett visszatérjünk az etikusabb, ősi területhasznosítási módhoz, s így vegyük ki a magunk részét a megtermelt javakból. Föleg, ha hozzávesszük, hogy ezek a fajok éppen az emberi gazdálkodásnak köszönhetően vannak jelen, legalábbis gyakran az emberi beavatkozás előtti állapotokhoz képest, sokszoros méretű populációban.
Ugyanakkor a közjóléti hasznosításba a vadászaton kívül belefér az ezen élővilág megfigyelésére, fényképezésére irányuló turizmus is, amelyre figyelemmel kell lenni a vadászatnak. Ennek kölcsönösnek kell lennie, mert az ártatlannak tűnő madárles oly mértékben zavarhatja a költést, párzási rituálét, hogy messze negatívabb hatást fejt ki, mint a szűk időtartamra korlátozódó vadászat.
Tudomásul kell vennünk, hogy az emberiség puszta létével és létfenntartásával messze nagyobb hatást fejt ki az élővilágra, mint a szervezett és szabályozott, tervszerű vadgazdálkodáson alapuló vadászat valaha is fog.
A vadászathoz fűződő viszonyunk tehát nagyon régi és bonyolult. Ha az anyatermészet azt akarta volna, hogy vegetáriánusok legyünk, akkor olyan fogazatunk lenne, mint a nyúlnak, vagy a kecskének, meg olyan gyomrunk, mint a szarvasmarhának. De nem olyan van. A mienk inkább hasonlít a disznó vagy medve fogazatára, vagy emésztőrendszerére, amelyek mindenevők. Mi is azok vagyunk, és a vadászat révén lehettünk azok.
És ennek is része van abban, hogy félig megdermedve figyelem az egyre fehéredő erdőt. Mindinkább több a hópehely az esőcseppek között. Lassan kifehéredik a magasles padlója, korlátja. Úgy döntök, hogy hazamegyek.
Elgémberedett lábam alig hajlik, ujjaimban alig van erő, amikor meg kell markolni a létra jeges fokát. Az utolsó pár fokot esve, szánkázva teszem meg, némi zajt okozva huppanok a földre. Az általam keltett zaj rögtön ágrecsegéssé és csörtetéssé válik, ahogy a kis szarvascsapat átrobajlik a szűk nyiladékon és eltűnik a túloldalon. A bika is köztük volt, még távolódóban is hallom agancsának koppanásait a fákon. Nem tudtam jól megfigyelni, mert mire megfordultam már távolodóban voltak a fák között.
Hát mégis itt voltak! Itt álltak észrevétlenül az erdőszélen, és várták a kedvező pillanatot, amikor ügyetlenkedésemmel megzavartam őket. Mégsem fagyoskodtam hiába! Micsoda remek nap!
Csincsa Tibor, erdőmérnök
Ontario, Kanada
Vadászat
…és megtört a jég!!
Király Attila vadászíjász kislányával közösen vadászott. Az élményeiről beszámolt lapunknak:
A lányom két éve kísér és együtt eddig nem sikerült semmit elejteni. Nem jutottam lövéshez, vagy, ahogy ő mondja: “mindig az jön be, amire épp tilalom van”, vagy az utóbbi időben elhibázom – ilyen is volt. Talán rágörcsöltem, nagyon szerettem volna egy közös elejtést.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Kiraly_Attila_Ozbak-3-300x225.jpeg)
Fotó: Király Attila – AJN
13:30-kor már az autóban ültünk. A pár napja kihelyezett vadkamera többek között egy egyagancsú bakot is lencsevégre kapott – volt esély, hogy bejön. Kevés esély volt, de volt. Miután átvergődtünk a határon, ami “összeért”, lepecsételtetve a papírt, hogy viszem-hozom az íjat, a magyar számom bemondta az unalmast. Kiskunhalason megszervízelték, így már tudtam szólni a vadőrnek, hogy érkezünk. Már az erdőben jártunk, párszáz méterre a leskunyhótól, alig várva, hogy beüljünk, mikor – elakadtunk. A favágók hulladékainak segítségével sikerült kivergődni a “fosóhomok” csapdájából, a kocsit otthagyva gyalog indultunk a kunyhóig, az akciótól piszkosan és csuromvizesen. Közben bolond szél támadt, szerencsére épp jó irányból.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Kiraly_Attila_Ozbak-4-300x225.jpeg)
Fotó: Király Attila – AJN
Jeget mondanak. Fákat kicsavaró szelet. Velem meg ott a gyerek. Hát, meglehetősen ideges voltam. Mézesszívet vettem elő, javítja a koncentrációt. És éhes is voltam. Meg ideges. Amint ott bontogatom a kevésbé csörgős zacskót, amibe otthon átöntöttem, a szemem sarkából két őzet pillantok meg a szórón!! Lassan szemügyre véve állapítom meg, hogy suta, de nem bakkal – hanem a gidájával.
Rékával lefilmeztük és elégedetten ültünk vissza, mikor elmentek. Jó, hogy elmentek – nem jó, ha kiszúr a suta és riaszt. A szél tovább játszotta bolond játékát és két nyúlon meg három szajkón kívül nem jött semmi. Aztán egy karvaly, ami odavágott a vadgerlének, de elhibázta. Lassan szürkült. Kezdtem elveszíteni a reményt – pedig olyan biztosan éreztem: ma elejtünk valamit!
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Kiraly_Attila_Ozbak-1-300x225.jpeg)
Fotó: Király Attila – AJN
Léptek zaja verte fel az addigra már lecsendesedett erdőt.
– Jön valami – súgtam a lányomnak. De ahogy jött, már ment is – a forgó szél elárult bennünket, és távolodni hallottuk a lábak neszét. Odébb riasztott is. Nnna, ez nem a mi napunk – akartam épp mondani a vadőrnek. De furcsa érzés lett úrrá rajtam. Jobban kellene bíznom – gondoltam. Ekkor ütött szöget a fejembe a gondolat: DNY-i szél fúj, az őz DK-re volt, és délre futott. A stressz-szagot arrafelé hagyta ott. Ha arról jön valami, mindenképp megérzi a szagunkat, tehát mindegy. Szemből, balról, de még hátulról is jöhet bármi – ha nem fordul a szél, mint ma már háromszor.
Még végig sem gondoltam, szemből-jobbról, keleti irányból megjelent a bak! Két év alatt nagyon sok helyzetet kihagytam (pl ág volt előtte, erősen szürkült és lámpázni kellett volna…). Elkezdtem megfeszíteni az íjat, erre fölkapta a fejét! Negyedig kihúzott íjjal vártam, hogy ismét lehajoljon. Két örökkévalóság után ez meg is történt, ismét inni kezdett. Kihúztam az íjat és fókuszáltam. Mivel múltkor fölé lőttem (ma a próbalövések nagyon jól mentek!), kissé lejjebb húztam az íjat – túlzottan nem mertem, mert az a tapasztalat, hogy ilyenkor okvetlen alá lövök. Igyekeztem jól oldani, nem siettem el. Jónak éreztem. A bak viszont eldőlt – gerinclövés…
Üröm került az örömbe. Épp ez az, amit mindig próbálok elkerülni. Még ma is beszéltünk róla a lányommal, hogy azért gyakorolok sokat, hogy ne szenvedjen a vad. Az Attila Kelemen féle vadászkésemmel megadtam a kegyelemdöfést.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Kiraly_Attila_Ozbak-2-300x225.jpeg)
Fotó: Király Attila – AJN
Biztos voltam benne és a videó igazolta is: mire a vessző odaért, a bak rogyasztott.
Zúgjon neki odaát!
Írta és fényképezte: Király Attila
Van egy jó vadásztörténete, egy szép vadászélménye?
Küldje el az info@agrojager.hu címre
Vadászat
Egy csodás vadászat
Pető Zsolt 2024. augusztus elsején egyéni vadászaton vett részt, vaddisznóra vadászott. Élményeiről beszámolt lapunknak az elejtő:
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Peto_Zsolt_vaddiszno-2-300x167.jpeg)
Fotó: Pető Zsolt – AJN
Kedves Vadász Barátok! Szeretném megosztani veletek vadászatom történetét. Miután elhelyezkedtem a kedvenc vadászterületemen, sokáig csak várakoztam. Éjfél után azonban a repcetarlón, amin déli szél fújt, északi irányból kiváltott az áhított vad. Természetesen északi irányból érkezett a közeli napraforgótáblából. Cserkelésre semmi esélyem nem volt a körülmények miatt. Jó pár mély levegővétel után úgy döntötttem, hogy lövést teszek a vadra. Miután lejött a horizontól, célba vettem és egy jó találattal hoztam terítékre a fényképen látható vaddisznót. A lövés pillanatában tudtam, hogy 200 méternél messzebbre van tőlem.
FRANCHI: hét év garanciával! A boltot a fényképre kattintva lehet elérni!
Az öreg Sauer 90 300 W. még mindig a legjobb vadász fegyverek között van! A Federel Power Shock 11,7 g lövedéktől azonnal helyben maradt a kan. Miután birtokba vettem, ellenőriztem a távolságot, amit GPS-el mértem meg. A lőtáv pontosan 370 méter volt! Az illetékes vadászati hatóság bírálata szerint a nagyagyarak hossza elérte a 23,7 és a 24,8 centimétert.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Peto_Zsolt_vaddiszno-1-300x169.jpeg)
Fotó: Pető Zsolt – AJN
A kisagyarak körmérete meghaladta a 6,7 és 6,9 centimétert. A hatóság szakemberei aranyéremmel díjazták a trófeát! Köszönöm Vidoczi Zoltán barátomnak a munkáját, aki elkészítette a trófeaalátétet ennek a különleges trófeának!
Külön köszönetemet szeretném kifejezni barátaimnak: Zolikám, Danikám, Csabikám!
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/AJN_Peto_Zsolt_vaddiszno-3-300x290.jpeg)
Fotó: Pető Zsolt – AJN
Nagy boldogság nekem ez az élmény és ez a trófea, amit soha nem felejtek el!
Írta és fényképezte: Pető Zsolt
Van egy jó vadásztörténete, egy szép vadászélménye?
Küldje el az info@agrojager.hu címre
Frommer
FRANCHI: Hogyan tisztítsuk meg a sörétes puskát?
A sörétes puska tisztítása egy olyan része a vadászatnak, amelyet nem szabad alábecsülni, ha azt szeretnénk, hogy fegyverünk mindig olyan állapotban legyen, hogy bármikor elindulhassunk vadászni. A puska tisztításának elsajátítása minden vadász számára elengedhetetlen, hogy a vadászat után a legjobb állapotban várakozzon a fegyverszekrényben. A vadászat sok apró dologból áll össze: érzelmek és adrenalin, a természet közelsége és az élővilág tisztelete, a vadásztársakkal megosztott pillanatok, valamint a magányos séták a vadászkutyánkkal s végül, de nem utolsó sorban a vállunkon, a kezünkben ott kell lennie szeretett fegyverünknek is, amellyel, ahogyan minden mással, törődnünk is kell. Cikkünk, – amelyet Albert Attila, a FROMMER kereskedelmi igazgatója fordított – az olasz fegyvergyár, a 155 éves FRANCHI útmutatását tartalmazza és néhány tippet kaphatunk, hogyan végezzük el a „terepi” karbantartást, hogy a vadászpuskáink mindig csillogóan tiszták legyenek!
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/pulizia-fucile-2-300x200.jpg)
A nedves, párás környezet a legnagyobb ellensége a fémnek és a farészeknek. Forrás: Franchi / FROMMER
A sörétes puska tisztítása ugyan egy apróság a vadászat élményében, de megkerülhetetlen. Ahogy minden tapasztalt vadász tudja, ezt nem lehet elhanyagolni és valljuk be, fegyverünk gondozása, ha valóban szeretjük ezt a szenvedélyt, igazán jó érzést ad. Sokan beszámoltak már erről s persze ki ne ismerné azt a megnyugtató érzést, mikor végeztünk a művelettel.
Hogyan tisztítsuk a félautomata sörétes puskát?
Először is, végezzünk megfelelő karbantartást. Számos tényező fenyegeti a vadászfegyverek állapotát, ezért nagy figyelmet kell fordítani a karbantartásra. Különösen az új engedéllyel rendelkező vadászok számára fontos, hogy tiszta fegyvereik legyenek és ennek érdekében jó szokásokat alakítsanak ki!
Egy vadásznap, legyen az rövid vagy egész napos, számos külső tényezőt hozhat, ami veszélyeztetheti a puska integritását. A lőpor robbanása miatt keletkező maradványok és lerakódások, a növényi szennyeződések, levéldarabok, harmatcseppek, nedvesség vagy eső, sár, izzadt tenyérlenyomatok és egyéb külső tényezők is veszélyeztethetik a vadászfegyver épségét.
Fontos, hogy a sörétes puskákat a tisztítás előtt szedjük szét. Mielőtt bármilyen karbantartást elkezdenénk, elengedhetetlen, hogy gondosan szétbontsuk a puska fő részeit és az ismereteinknek megfelelően megvizsgáljuk.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/image1-3-2-1024x1024-1-300x300.jpeg)
Kedvelt márka a Ballistol. Fotó: Dr. Szilágyi BAy Péter / Agro Jager
Hogyan olajozzunk a félautomata sörétes puskát?
Szedjük szét, vegyük le a csövet és tárat. Hasonlóképpen járjunk el a bock vagy dupla fegyvereknél is és a fődarabok szintjéig bontsuk szét a puskáinkat – ahol az ejektor részeit alaposan tisztítsuk meg.
Az elsütőszerkezet más történet, mivel az a tusában marad, így azt általában terepi karbantartáskor nincs lehetőségünk megbontatni.
A bock puskáknál, miután eltávolítottuk az előagyat, a csövet, az első lépést már teljesítettük is, miközben a félautomata sörétes puskák szétszedése után mélyebb tisztításra nyílik lehetőségünk, szemben a hagyományos dupla vagy bock puskákkal.
Ezenkívül a Franchi vadászfélautomata puskák, amelyeknek inercia mechanizmusa elöl helyezkedik el, a visszarugó pedig az előagy alatti csőre van szerelve, még könnyebben tisztíthatóak. Elég csak eltávolítani az előagyat, és már hozzá is férünk! Még a legapróbb porszemek is elérhetők… például egy fogkefével!
Általánosságban elmondható, hogy az Affinity 3 és Affinity 3.5 félautomata puskák, az elülső inercia működési rendszerrel, kevesebb karbantartást igényelnek, így könnyítve a vadász dolgát.
Miután a puska szétszerelésre került, a tisztítást gondosan meg kell kezdeni.
Hogyan tisztítsuk meg a hagyományos sörétes puskákat?
Miután a puskát szétszereltük, el kell távolítani minden szennyeződést, ami a vadászat során rakódott le. Puskatisztító pálcák, rongyok, fogkefék vagy kefék, mind megfelelő eszközök erre a célra!
Különös figyelmet kell fordítani a cserélhető choke-ok és a csövek tisztítására.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2022/08/IMG_20220816_083844-300x153.jpg)
Cserélhető szűkítésekkel egy FRANCHI Feeling sörétes fegyver. Fotó: Agro Jager
Először, miután szétszereltük és eltávolítottuk őket, durva ronggyal és acéltisztítóval kell megtisztítani, amíg az összes szennyeződést le nem szedtük a csövek belső felületéről. Nagyon fontos megtisztítani a csövet ott is, amely a choke-okat tartja. Addig folytassuk, amíg minden lerakódás el nem tűnik.
A sörétes fegyverek töltényűrjeit se felejtsük el: gondosan meg kell tisztítani, mivel ez az első olyan terület, ahol a korrózió elindulhat. Ha van előrelátásunk és nem várunk túl sokáig, ha két-három vadásznaponta megtisztítjuk a csöveket, a munka viszonylag minimális lesz.
Célszerű minden alkalommal áthúzni egy tisztító pálcát a csövön, majd végül egy zsíros, “vastagabb” olajjal befejezni a műveletet, hogy a fémet szigeteljük a levegőtől.
Tisztító pálcák minden fegyvertisztító készletben megtalálhatók a fegyverboltokban.
Fokozott figyelemmel járjunk el akkor, ha gyöngygolyót használtunk – vaddisznóhajtások esetén.
Ezt azért szükséges megtenni, mert a golyó nagy szennyeződést okoz, így az első szabály: ne várjunk túl sokáig!
A Pegoraro Tiro Dinamico lőszerei kedveltek a gyöngygolyó szerelmeseinek körében. Fotó: Frommer / Agro Jager News
Miért szükséges olajozni a sörétes puskát?
A vadász az a fajta ember, aki nem hátrál meg és még a nehéz környezeti és időjárási körülmények között is elindul, mert a vadászat izgalma az oka annak, hogy bármilyen esős, nyirkos és hideg idő van, a vadászat nem marad el. Egyébként, ha a puska tisztításáról van szó, a legfőbb ellenség mindig ugyanaz: a víz! Hogyan védhetjük meg tehát a sörétes fegyvereinket?
A fegyver szárítása sajnos önmagában nem elegendő, mivel olajréteg nélkül nincs semmilyen védelem a nedvesség ellen. Már egyetlen vízcsepp, nedves környezet is problémát jelenthet,vagy ha a forró fegyvert visszarakják a tokba és olyan kondenzáció keletkezik, amelyek végeredményben a korrózióhoz vezet.
FRANCHI: hét év garanciával! A boltot a fényképre kattintva lehet elérni!
Minden félautomata puska, amely terepmintás (camo) bevonattal vagy még jobb esetben Cerakote bevonattal rendelkezik, nagyobb ellenállást garantál az időjárási hatásokkal szemben és ideális extrém vadászati körülmények között, például vízivadak vadászatánál.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/Kepernyokep-2024-09-06-182656-300x76.png)
Franchi Affinity 3 Cerakote bevonattal. Forrás: Franchi
A Cerakote egy ultrafinom kerámia alapú festék, amely kiváló ellenállást biztosít az időjárási hatásokkal szemben.
Alternatívaként, a barnított puskákat gondosan olajozva kell tartani vadászat után, és ennyi… alapvetően ezzel a művelettel kész is vagyunk!
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/image3-1-3-1024x768-1-300x225.jpeg)
Különféle fegyverápoló szerek közül lehet válogatni a FROMMER polcain. Fotó: Dr. Szilágyi Bay Péter / Agro Jager
Végül, de nem utolsó sorban: hogyan ápoljuk a farészeket?
Valljuk be, amikor vállra vesszük a puskát és érezzük az alatta melegedő faanyagot, az mindig különös élmény, bármilyen korúak a vadászok. Vannak vitrinpuskák, amelyek szinte túl szépek, hogy igazak legyenek, és vannak azok a fegyverek, amelyek velünk járják a legkülönbözőbb kalandokat.
A Franchi fegyvermárkát, 1868-ban az olasz, Luigi Franchi alapította. A technológia fejlődése mellett a FRANCHI a hagyományt is tiszteli és ma is kaphatóak, rendelhetőek fatusával a fegyvereik. Fotó: Dr. Szilágyi Bay Péter / Agro Jager
Ha egy vadásznak ilyen típusú puskája van, amely talán gyönyörű fatusával rendelkezik, akkor néhány „csata” nyomával is számolnia kell. A szenvedélyes, romantikus vadászok még térképnek is tekinthetik ezeket, amelyek megörökítik a puskáinkkal az összes közösen átélt vadászatot.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/02/Frommer-1-300x163.png)
FROMMER, Magyarország legnagyobb fegyverboltja! Kattints a képre és keresd meg a hozzád legközelebb lévő vadászboltot és a szerződött fegyvermestereket!
Mivel a fa élő anyag, az első dolog, amit szem előtt kell tartani, hogy sérülhet használat közben. Bár nincs rá varázsital, vannak apró lépések, amiket megtehetünk.
Ha lakkozott fafelülettel van dolgunk, karbantartásra nincs szükség, viszont ha megsérül, nagyon nehéz helyreállítani. Az olajozott fa azonban közvetlenül a vadász által is karbantartható, anélkül, hogy szakemberhez kellene fordulni.
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2022/08/IMG_20220816_084135-2-1-300x152.jpg)
Ne hanyagoljuk el a farészek ápolását sem! Fotó: Dr. Szilágyi Bay Péter / Agro Jager
Amennyiben nincsenek mély repedések, elegendő a fegyverboltban kapható olajjal kezelni a fát és az visszanyerheti eredeti megjelenését és fényét.
Ez az olajozott tusák valódi szépsége, mert mindig újra vissza lehet állítani őket az eredeti állapotukba!
![](https://agrojager.hu/wp-content/uploads/2024/09/Agro-Jager-FROMMER-Vadaszbolt-2-300x210.jpg)
Albert Attila, a FROMMER Fegyverbolt kereskedelmi igazgatója. Fotó: Agro Jager / FROMMER
Összegzésként
Ezek a hasznos tippek, amelyek segítségével a félautomata sörétes puskát, illetve általában a puskákat tisztíthatjuk és gondozhatjuk. Ugyanakkor igaz, hogy a Franchi puskák valóban a vadász szolgálatára vannak tervezve.
Mert nem a szép fa vagy a szép gravírozás az, ami különbséget tesz, amikor a bozótosban járunk, a mocsaras vizekben vadászunk, vagy amikor a sár már a csizmánkig ér! A különbség abban rejlik, hogy olyan eszköz van a kezünkben, amely felejthetetlen érzelmeket ad nekünk!
Így, miután elvégeztük a munkát és odafigyeltünk a puskánkra… talán ideje újra vadászni indulni!
Fordította: Albert Attila | FROMMER Kft.
H-1089 Budapest, Szenes Iván tér 10.
Telefon: +36 1 210 3506
Mobil: +36 30 213 7334
You must be logged in to post a comment Login